TEHNOLOGIJA
Poslovne skraćenice koje morate znati: šta je CEO, CFO I SEO?
![](https://privrednik.ba/wp-content/uploads/2018/11/komunikacija-posao-kolege-govor-tijela.jpg)
Skraćenice su skraćeni oblici riječi ili fraza. U hrvatskom ih jeziku najčešće koristimo za skraćivanje uobičajenih rečenica kako bismo uštedjeli vrijeme. U ovom vam članku donosimo najčešće korištene poslovne skraćenice i njihova značenja.
Sigurno ste čuli za skraćenice kao što su CEO i SEO. Ako vam na prvi pogled nije bilo jasno o čemu se radi, ne bojte se, niste sami. Većina je ovih skraćenice preuzeta iz engleskog jezika, a u pismenoj, pa čak i usmenoj komunikaciji koriste se jer su kratke i lako pamtljive. Zbog te su karakteristike posebno integrirane u poslovnu komunikaciju, čineći ju sažetijom i učinkovitijom.
ASAP
Ako vaš sagovornik želi naglasiti hitnost neke situacije ili rješavanja određenog predmeta, nemojte se čuditi ako upotrijebi ovu kraticu. Riječ je o skraćenici engleske fraze as soon as possible, što u prijevodu znači “što je prije moguće”.
B2B
Skraćenica pojma business-to-business. Označava vrstu elektroničkog poslovanja usmjerenog na razmjenu roba, servisa i usluga između organizacija.
B2C
Skraćenica B2C je kratica za business-to-consumer. Za razliku od prethodnog pojma, onačava poslovanje organizacije s krajnjim korisnicima.
CC
U elektronskoj se komunikaciji opcija cc (carbon copy) koristi za obavještavanje ostalih sagovornika kada je, kome i što poslano. Ona se dakle, odnosi na slanje kopije prepiske ili e-maila dodatnoj osobi.
CEO
Sigurni smo da ste čuli za ovu skraćenicu titule Chief Executive Officer. Koristi se za upućivanje na izvršnog direktora ili šefa poslovne organizacije.
CFO
Kao i prethodna, skraćenica CFO označava titulu, i to financijskog direktora (Chief Financial Officer).
CMS
Content Management System je sistem koji omogućuje dodavanje, ažuriranje i uređivanje sadržaja web stranica. Primjeri ovakvih sistema su WordPress, Joomla, Wix i drugi.
CTA
Ova skraćenica označava “Call to Action”, i predstavlja sve online poveznice na webu, u emailu, newsletteru, kojima pozivate korisnike da na njih kliknu. Sadrže riječi koje pozivaju na akciju kao što su: Pročitaj više, Pošalji upit, Opširnije, Naruči, Prijavi se, Kupi.
DM
Skraćenica za Direct Pošalji poruku tj. privatnu poruku poslana putem društvenih medija, koju može vidjeti samo osoba kojoj ste ju poslali.
ETA
Odnosi se na predviđeno vrijeme dolaska (Estimated Time of Arrival) ili vrijeme kada očekujete da će netko stići na odredište.
FAQ
Ova skraćenica predstavlja često postavljana pitanja (Frequently Asked Question).
HR
Ova je skraćenica jednako popularna i u usmenoj i u pismenoj komunikaciji, a označava ljudske potencijale (Human Resources).
ISO
International Standards Organization, kraćeg naziva ISO, je međunarodna organizacija za standardizaciju.
Ltd.
Ltd. (Limited) kratica je za društvo s ograničenom odgovornošću.
N/A
Riječ je o uobičajenoj skttaćenici u tablicama i popisima koja označava da neki podatak nije primjenjiv ili nije dostupan (not applicable/not available). Koristi se za označavanje kada informacije u određenoj ćeliji nisu navedene, bilo zato što se ne mogu primjeniti na određeni slučaj ili zato što odgovor nije dostupan.
PR
Skraćenica za odnose s javnošću (Public Relations).
SEO
Pretraži Engine Optimization je posebno popularna u području informatičke tehnologije, a odnosi se na sve radnje koje obavljamo na samoj web stranici i izvan nje, kako bi se ona u konačnici bolje pozicionirala kod pretraživanja.
UV
Broj jedinstvenih posjeta (Unique Visitor) web stranici tijekom određenog razdoblja.
Izvor: www.womeninadria.com
NOVOSTI
Platforma Ananas stigla i u BiH
![](https://privrednik.ba/wp-content/uploads/2024/08/ananas-bosnaihercegovina-privrednik.jpg)
Kompanija Ananas stigla je i na bosanskohercegovačko tržište sa svojom online prodajnom platformom.
– Proteklih mjeseci smo dokazali da živimo svoju priču, teško a jako! Danas smo završili vrlo važan korak i otvorili dva nova tržišta! Ananas sada posluje i u Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini – objavio je Ananas E-commerce na svom LinkedIn profilu.
„Regionalni Amazon“, kako su ga mediji prozvali, sjedište je najprije osnovao u Sarajevu, gdje je registrovana firma Ananas doo, a 7. juna je osnovana i podružnica u Banjaluci, sa sjedištem u Bulevaru Stepe Stepanovića br. 171 E.
Direktor preduzeća, ujedno i banjalučke podružnice, jeste Erol Ferović.
Direktni osnivač sarajevskog društva je Ananas E-Commerce Beograd. Vlasnik platforme Ananas je Delta holding, a kako je ranije saopšteno iz kompanije, platforma je u prošloj godini otvorila svoje kancelarije i u Sjevernoj Makedoniji.
Ananas je, inače, u prošloj godini zabilježio izuzetno veliki rast, potvrđujući da bude regionalni lider u domenu online trgovine. Na 94% poštanskih brojeva isporučeno je dva ili više Ananas paketa, a broj partnera porastao je više od tri i po puta u odnosu na 2022. godinu.
– Cilj je da u 2024. godini broj trgovaca poraste na preko 2.000, i da ukupan promet preko sajta bude preko 70 mil EUR – saopšteno je na konferenciji u januaru.
NOVOSTI
Kinezima najveći IKT projekat u istoriji Srpske – Posao vrijedan 57 mil KM
![](https://privrednik.ba/wp-content/uploads/2024/07/zastita-podataka-privrednik.jpeg)
Nakon što je portal Capital otkrio da je Vlada Republike Srpske sa kineskom kompanijom ELINC u tajnosti potpisala 57 mil KM vrijedan ugovor za nabavku softvera za digitalnu zaštitu, stigla je i potvrda iz Agencije za informaciono-komunikacione tehnologije Republike Srpske.
Oni su naveli da su u proteklih godinu dana izvršili detaljnu analizu stanja informacione bezbjednosti u javnoj upravi i kritičnim infrastrukturama, izradili smjernice razvoja informacione bezbjednosti i izvršili projektovanje novog nacionalnog sistema zaštite.
Navode da on po obimu, resursima i složenosti predstavlja najveći IKT projekat u Srpskoj.
– Projekat je samoodrživ i ima za cilj punu zaštitu sajber prostora Republike Srpske – istakli su iz Agencije.
U skladu sa predviđenom dinamikom, iz Agencije su naglasili da se do kraja avgusta očekuje početak implementacije projekta.
– Implementacija je predviđena u dvije paralelne faze. Omogućava potpunu integraciju državnih organa, akademskog i privatnog sektora u upravljanju incidentima. Funkcije zaštite u odnosu na korisnike se ogledaju u zaštiti tri grupe korisnika: javne uprave i kritičnih infrastruktura, zaštiti djece i zaštiti mikro, malih i srednjih preduzeća – istaknuto je u saopštenju.
Iz Agencije su istakli da će sistem štititi javnu upravu i kritične infrastrukture koje čini 780 institucija republičkog nivoa.
– Za partnera je, u skladu sa smjernicama Vlade za upravljanje krizom lanaca snabdijevanja i politički motivisanih ne-UN sankcija, izabrana kompanija ELINC, specijalizovani proizvođač opreme iz domena nacionalnih sistema informacione bezbjednosti – navedeno je u saopštenju.
Capital podsjeća da je ugovor sa Kinezima potpisan početkom juna ove godine, a nakon toga je na njega stavljena oznaka tajnosti, da bi se od javnosti sakrilo još jedno trošenje desetina miliona maraka na softver, kao i njegova namjena.
Planirano je da se ovaj softver implementira u sve institucije u Srpskoj na rok od deset godina, a ELINC je, kako piše Capital, posao dobio na osnovu prethodnog dogovora iza zatvorenih vrata, bez tendera.
NOVOSTI
Pogledajte firme iz IT sektora koje su dobile pomoć države
![](https://privrednik.ba/wp-content/uploads/2024/07/programeri-bih-privrednik.jpg)
Federalno ministarstvo razvoja, poduzetništva i obrta Mostar objavilo je konačnu rang listu korisnika dijela grant sredstava tekućih transfera za 2024. godinu.
U okviru javnog poziva raspisanog u maju ove godine, grant sredstva su se podijelila na pet programa.
Najviše sredstava bilo je planirano u sklopu projekta pet – odnosno Podrška MSP u IT sektoru.
Ukupna vrijednost raspoloživih sredstava za ovaj projekat je bila 2.700.000,00 KM. Podijeljeno je 1.169.709,87 KM na 16 firmi, javlja Akta.ba.
Najviše je dobila firma CloudIT d.o.o iz Ilijaša i to 100.000,00 KM. Slijedi je Call Ero d.o.o. Mostar sa 99.900,00 KM, zatim Toni Digital d.o.o. sa 99.675,00 KM grant sredstava, te Xsoft d.o.o. Mostar sa 96.000,00 KM.
Na listi je i Atlantbh d.o.o. sa 84.911,00 KM granta, dok je RSS d.o.o. dobio 80.736,07 KM bespovratnih sredstava
PROJEKAT br. 5 „PODRŠKA MSP U IT SEKTORU“
Prema projektu, firme su dobila sredstva za tehnološko unaprjeđenje MSP i unaprjeđenje kvaliteta proizvoda kroz nabavku nove opreme, integraciju Al alata i optimizaciju radnih procesa, sufinansiranja zapošljavanja junior eksperata kao i razvoj i komercijalizacija novih proizvoda/usluga u IT industriji.
-
NEKRETNINE6 meseci prije
Počela izgradnja novog stambenog objekta „Bregovi“ u Trebinju
-
TELEKOMUNIKACIJE11 meseci prije
Novi pad dionica Mtela, vrijednost kompanije dugo nije bila niža
-
BIZNIS1 godina prije
Rodoljub Drašković odustaje od investicija u Trebinju
-
TEHNOLOGIJA1 godina prije
Izvoz IT sektora BiH premašio pola milijarde KM
-
FINANSIJE8 meseci prije
Vlada RS donijela odluku: Minimalac će biti 900 KM
-
NOVOSTI11 meseci prije
Prag za PDV se diže na 100.000 KM, neophodan zahtjev za izlazak iz sistema
-
INVESTICIJE11 meseci prije
Castellina Srpska preuzela 29,9 posto akcija Napretka
-
FINANSIJE9 meseci prije
Mtel izašao iz vlasništva svoje firme u BiH, sprema se ulazak Britanaca